User:Inhol24/McCall (2005)

Om texten nedan
Den text som är publicerad nedan är skriven som en personlig läslogg av en text som ingår i forskarutbildningskursen KOIIA I på Örebro universitet. Den är en slags sammanfattning och ska inte betraktas som något annat än som just läslogg. Mer information om det sammanhang texten är skriven i hittar man om man klickar på mitt namn ovan.

Logg
McCall menar att intersektionalitet är det viktigaste teoretiska bidraget från genusvetenskapen och dess närliggande forskningsfält. I texten The complexity of intersectionality (2005) tar hon upp tre olika förhållningssätt i intersektionell forskning: 1) Antikategoriskt, 2) Intrakategoriskt och 3) Interkategoriskt. McCall betonar att hon vet att det är omöjligt att ge en fullständig bild av olika metoder för att undersöka intersektionen mellan flerfaldiga och komplexa sociala relationer, men hon försöker ändå att beskriva några olika förhållningssätt som alla försöker tillgodose komplexitetskravet. Hon menar att det är nödvändigt att förhållningssätten tillgodoser komplexitetskravet, för annars blir det inte begripligt.

Det antikategoriska förhållningssättet grundar sig på en metodologi som dekonstruerar analyskategorier. Man menar att det sociala livet med alla sina flytande bestämningar är alltför komplext för att kunna kategoriseras. Kategorierna skulle bara bli mycket förenklade sociala fiktioner som skulle skapa ojämlikhet och skillnader. McCall menar att detta förhållningssätt tycks ha lyckats bäst med att tillgodose komplexitetskravet eftersom man idag är skeptisk till om man kan använda sig av kategorier utan att förenkla för mycket. Det interkategoriska förhållningssättet kan man säga att är en slags motpol till det antikategoriska. Här menar man att forskaren provisoriskt ska använda sig av befintliga analyskategorier för att dokumentera t.ex. förhållanden mellan sociala grupper som är ojämlika. Man använder sig alltså strategiskt av kategorier för att titta på ojämlika konfigurationer. Detta förhållningssätt är enligt McCall inte så vida känt och används inte så ofta, men hon sällar sig själv till detta förhållningssätt och presenterar sin egen forskning som exempel. Det intrakategoriska förhållningssättet i sin tur, befinner sig mitt emellan de andra två och var det förhållningssätt som man inledde intersektionalitetsstudier med.

Det finns fler förhållningssätt än de McCall tar upp, och det händer att olika forskare blandar dem, eller att de befinner sig närmare det ena än det andra menar hon. Hennes eget syfte med texten är dock att verkligen visa intersektionalitetens spännvidd och hon ger fyra exempel på former av ojämlikhet, som fokuserar på kön, utbildning och etnicitet samt intersektioner av dessa. Det huvudsakliga resultatet i hennes undersökning är att mönstren för ojämlikhet gällande ras, kön och klass inte är desamma i de olika formerna. Om man t.ex. bryter ner könens ojämlikhet i grupper om utbildade och icke-utbildade kan man finna att ojämlikheten för utbildade kvinnor är större än för lågutbildade och att olika grupper av kvinnor kan gynnas mer än andra i olika ekonomiska förhållanden.