User:JennyRosen/Comments on my final text

Några tankar från Ingela

Ditt avslutande paper är mycket intressant att läsa, Jenny! Det märks att du är mycket intresserad av, och engagerad i, ämnet som du skriver om. Du sätter fingret på många träffande saker som handlar om jämställdhet och relationen mellan svenskar och invandrare, och lyfter fram saker i ljuset som är värda att fundera vidare på. Just detta att vi i Sverige ser oss själva som moderna, demokratiska och jämställda, medan invandrarna ses som representanter för det traditionella och patriarkala är något som behöver lyftas fram och tas upp till mer diskussion än vi hittills haft i Sverige. I de exempel du lyfter fram i texten kan man ju se att läraren styr samtalet och att de kommentarer som kommer fram om att mannen faktsikt hjälper till hemma och har gjort det både i hemlandet och i Sverige nästan bortses ifrån. Detta är viktigt att belysa och bör kunna leda till en mer nyanserad syn på invandrare än den som råder idag.

Då jag läste dina två exempel på samtal funderade jag på hur länge invandrarna befunnit sig i Sverige och hur långt de kommit i sin språkinlärning. Då det gäller S3 i samtal 2 får jag känslan av att hon inte kan så mycket svenska att hon förstår vad läraren egentligen säger. Nu vet ju inte jag hur mycket information som är nödvändig att ge, för det var ju inte syftet med din analys, men det var hursomhelst något jag funderade en del kring.

I din inledning får man en god grund för att förstå vad syftet med ditt paper är, och din beskrivning av ditt empiriska material gör att man ser fram emot läsningen. När du sedan presenterat Sfi och dina teoretiska utgångspunkter har man fått mycket bakgrundskunskap för att förstå det som sedan följer; samtalen och samtalsanalysen. Jag skulle dock önska en lite mer tydlig övergång mellan de teoretiska ramarna och samtalen, eftersom jag fick gå tillbaka till inledningen för att bli påmind om vad du sagt att du skulle göra. Texten blir helt enkelt mer läsvänlig med en introducerande övergång till samtalen. Bara några få ord skulle räcka.

Svar till Ingela Tack för din intressanta kommentarer! Du tar upp en fråga som jag funderat en hel del kring och som även tgos upp vid den konferens där jag presentarade delar av texten och det gäller vikten av samtalsdeltagarnas kunskaper i svenska språket. Kunskaper i svenska språket, vilket är det språk som är det som enligt kontextens regler ska talas, behärskas i mycket större utsträckning av läraren än övriga samtalsdeltagare. Läraren har även i sin position som lärare och definerad som etnisk svensk av sig själv och deltagarna, ett visst kunskapsmonopol på det svenska språket, där hon/han kan definiera vad som är rätt och fel - något som i stor grad påverkar maktförhållandet mellan läraren och övriga samtalsdeltagare. Vad gäller sfi-deltagarnas (elevernas) nivå i svenska språket är mitt syfte inte att bedöma detta, men deltagarna har studerat på sfi i mindre än ett år. Frågan är då hur mycket de förstår av de frågor som läraren ställer, en fråga som jag inte kan besvara, men enbart kan diskutera utifrån mitt material.

Jag är ju även intresserad av MCA (Member Categorization Analysis) som Jacob Cromdal pratade om i sin föreläsning i kursen och där är en av grunderna för analysen att samtalsdeltagarna och forskaren som analyserar delar gemensamma kulturella ramar. Självklart ingår vi i olika omfattning i olika kulturella gemenskaper som även är dynamiska och våra tillhörigheter kontextuella, men vad gäller deltagarna i de samtal jag analyserar så finns det kanske kulturella missförstånd som jag som forskare inte ser.

2009-09-07

Hej Jenny!

Det var intressant att läsa ditt paper där du skriver mycket engagerat, närmast passionerat, i dina teoretiska avsnitt. Eftersom ditt paper, av skäl som du presenterat för oss, inte finns tillgängligt på nätet har jag valt att inte kommentera transkripterna.

I kursen har vi ett flertal gånger diskuterat kategoriseringar. Du skriver också om ett antal sådana varför jag har några funderingar. Jag har valt att skriva korta citat från din text och sedan lyfta fram frågor till dessa.

1.	På s. 1, rubriken ”Blågul jämlikhet?”

Här är jag inte säker på hur jag ska läsa eller förstå ”blågul”. Vad menar du? Har inte funnit någon hint om detta i texten, men jag har kanske missat någon definition eller beskrivning. Eftersom du inleder med denna metafor blir jag nyfiken på vad du menar.

2.	På s. 2 i stycket ”Svenska för invandrare” skriver du ”Sedan 2007 ska dock utbildning enligt dess kursplan först och främst vara en kvalificerad språkutbildning, där kommunikation i vid bemärkelse är det centrala (Skolverket 2006). Trots detta, menar jag att utbildningens mål inte endast kan ses som språkliga, utan utgör en viktig del av integrationspolitken i Sverige.”

Hur ska jag uppfatta din föreställning om vad kommunikation är? Enbart språklig? Hur ser du på uttrycket ”kommunikation i vid bemärkelse” i kontexten kursplan?

3.	På s. 2 i stycket ”Teoretiska utgångspunkter” skriver du: ”En central utgångspunkt inom lingvistiken har varit antagandet att det är möjligt att kategorisera sociala grupper efter språkande (Woolard 1998:16). Nationalismens myt om ett språk-ett folk-en nation verkar fortfarande till stor del ligga till grund för våra kategoriseringar”

Angående diskurser bör du nog vara tydligare här och skriva, om du menar att det är, skillnader i ditt resonemang mellan ”språkande” och ”ett språk”.

4.	På sidan 4 i samma stycke som ovan: ”Då varje nationell identitet är grundade i föreställningar av etnicitet och kön är det av stort intresse att utforska vilka föreställningar som bygger upp den svenska nationella identiteten och hur kroppar disciplineras på olika sätt (Eduards 34).”

Här förstår jag inte vad du menar. Menar du att Sverige skiljer sig åt från ”varje” eller menar du att det finns andra föreställningar än kön och etnicitet för varje nationell identitet? Vad innebär att identiteten är ”grundade”? Hur menar du att en nations identitet konstitueras?

5.	På s. 5 i samma stycke som ovan skriver du: ”Studier kring skapandet av en svensk kultur gentemot invandrares kultur leder till att skillnader och maktförhållanden inom vad som föreställs som homogena grupper ignoreras.”

Vad är ”svensk kultur”? Är inte ”invandrares kultur” en del av den svenska precis som invandrarens kultur är en del av den svenska? Överlappar de inte varandera? För förståelsen för hela papret undrar jag hur du menar att identitet konstureas. Hur ser du sedan på kulturbegreppet och svensk-invandrare?

6. Lite längre ned i samma stycke skriver du: ”I och med att den nationella identiteten, alltmer kommit att bygga på kulturella värden har svenskheten kommit att handla om att försvara goda svenska värden såsom jämställdhet, rätten till individuella val av partner, män som tar avstånd från våld och ansvarstagande pappor (Eduards 2007:68)”

Vad har du för historisk måttstock och syn här när du skriver ”alltmer” och ”bygga på”? Vad är ”kulturella värden”? Vad skiljer exempelvis 1600-talets ”svenskhet” med att försvara ”goda svenska värden”? Är de exemplen du listar bara svenska? Är det inte viktigt med tanke ditt intresse i texten för på kön att även kvinnor ”tar avstånd från våld” samt är ”ansvarstagande” mammor? Gör du åtskillnad mellan mammor/pappor och föräldrar?

Vänligen

Marie

Några tankar från Catarina

Hej Jenny!

Det här är ett intressant och viktigt ämne. Jag följde med intresse artikelserien i DN för något halvår sedan som tog upp olika aspekter av att vara blågul och jämställd. Tror du vet vilken jag menar.

Sedan vill jag säga att det är en styrka att du har med empiri i din artikel. Sådana texter är roliga att läsa, det finns ett kitt mellan teori och praktik.

Det första jag tänker på i din inledning är om det idag finns formuleringar rådande styrdokument och/eller riktlinjer för Sfi-undervisning som handlar om att "integrera deltagarna i svensk kultur och samhällsliv"? Jag tycker det skulle stärka inledningen om detta tydliggjordes. Sedan förstår jag att även om det inte finns sådana formelingar så lever detta uppdrag kvar. Men då behöver även det på något sätt lyftas fram så att din vidare text kan ta språnget från det. Så här känner jag, och jag är ju en läsare utan specifika kunskaper om detta fält. Du återkommer till den frågeställningen under nästa rubrik "Svenska för invandrare" och där skriver du längst ner att "trots detta, menar jag att utbildningens mål inte endast kan ses som språkliga, utan utgör en viktig del av integrationspolitiken i Sverige". För mig, som läsare, återkommer då frågan:

Hur kan man se att utbildningens mål är detta? Syns det i tal, i politiska dokument, i undersökningar? Jag tror, återigen, att ditt antagandet är riktigt, men jag tycker du behöver styrka det.

Sedan redogör du bl.a. för olika generaliseringar av könsidentitet etc och jag tycker det är en mycket bra redogörelse. På sidan fem kan diskussionen sägas avslutas och så går du i nästa stycke över till att ta upp olika studier kring skapandet av svensk och invandrad kultur. Här skulle du kunna jobba på övergången på något sätt.

Sedan undrar jag över den "svenska jämställdshetsdiksursen". Vad är den? Hur syns den? Och på vilket sätt har den nationella identiteten kommit att bygga på svenska värden? Du har också med en fotnot till Wikan.Eftersom du senare i din analys ställer det som framkommer i texten mot detta stycke så hade du kanske kunnat ägna mer tid åt det här. Det blir lite kort med Wikan-fotnoten, och sedan två, tre referenser till Eduards. Och var kommer grundläggande mänskliga rättigheter in i detta?

En slutsats du drar är att "jämställdheten placeras inom Sveriges gränser" och jag upplever att jag skulle vilja ha lite mer bevis för det än de två textanalyser du har med. Sedan inställer sig frågan hos mig om alla de andra lektionerna, vad pratade de om då? Hur många gånger har detta med svensk och jämställd kommit upp? Det är många sådana frågor som dyker upp hos mig som läsare, och det visar ju också på hur "hett" ämnet är.

En annan fråga är om läraren själv tagit del av analysen och vad tyckte hon/han om den?

Jag tänker att språkundervisningen måste ju bygga på meningsfull kommunikation, det är ju ett jättebra sätt att lära sig språk som man varje dag behöver använda för att kommunicera med i det nya landet. Att inte koppla ihop brinnande ämnen som kultur, jämställdhet och vad vi tänker och tycker om olika saker vore ju konstigt. Det svåra i detta läraruppdrag måste ju vara att inte värdera, inte kränka, inte ta för givet samtidigt som grundläggande mänskliga rättigheter och respekten för den andre hela tiden måste finnas där. Jag kommer att tänka på det deliberativa samtalet som Tomas Englund talade om idag på kursen.

Det var några tankar från mig, hoppas de kan vara till ngn nytta. Lycka till Jenny!!

Kommentarer från Annaliina:

Jenny, i ditt paper har du valt att fokusera på något som jag också uppfattade som väldigt intressant när jag läste kurslitteraturen; jämställdheten som definieras utifrån och/eller som en svensk norm. Det känns fantastiskt spännande att du lyckats hitta så tydliga kopplingar mellan ett antal kursteman och dina empiriska studier inom Sfi. Vad jag kan bedöma har ditt paper en tydlig struktur och dina resonemang, både teoretiska och praktiska, är lätta att följa. Känslan av att läsa ditt paper liknade den jag hade när jag fördjupade mig i de los Reyes, Molina och Mulinaris samt Peterson & Hjerms böcker, de observationer som dessa författare och du skriver fram är något som jag själv har känt av men haft svårt att sätta fingret på.

Det finns ett par saker som jag vill kommentera ytterligare här. Den första gäller den maktposition som läraren har, vilket jag tycker framgår tydligt av transkriptionerna du har på s. 5-9. Du kommenterar lärarens tolkningsföreträde på ett antal ställen, men jag tror att det finns möjligheter för ytterligare en fördjupad analys av detta. Du skriver att ”något som är tydligt i båda samtalen där det är läraren som representant för svenskheten som har rätten att definiera” (s.11). Vad jag ser här är en möjlighet att ytterligare diskutera maktaspekten som Sfi-läraren har gentemot sina studenter (inte bara i förhållande till jämställdhetsdiskursen), särskilt utifrån den litteratur vi läst under våren. Vidare funderar jag på om det finns något värt att utveckla i de resonemang som du skrivit kring diskrepansen i männens och kvinnornas olika relation till arbete i hemmet. Att män ”hjälper till” i stället för att arbeta (i lärarens såväl som studenternas ord) befäster obalansen i ansvarsfördelningen ytterligare. ”Att hjälpa till” innebär ju, såsom jag tolkar det, att det fortfarande är någon annan som har huvudansvaret.

Precis som du och Ingela skrivit här ovan är det nog viktigt att visa att man är medveten om språkaspekten (och här menar jag nivåskillnaden i kunskaperna mellan lärare och studenter, men även studenter emellan, vilket kan styra hur man tar upp talutrymme, osv.) även om ditt syfte inte är att bedöma det. Jag antar att du i din avhandling kommer att föra en djupare diskussion kring det. Lycka till med ditt spännande arbete!